![AfD izbori u Njemačkoj](https://n1info.hr/wp-content/uploads/2024/08/31/1725083841-2024-08-29T171039Z_758978737_RC2TP9AYL2G2_RTRMADP_3_GERMANY-ELECTION-SAXONY-AFD-750x500.jpg)
U nedjelju se u njemačkim saveznim pokrajinama Tiringiji i Saskoj održavaju izbori za lokalni parlament koji bi prema ocjenama promatrača mogli promijeniti politički krajobraz Njemačke.
„Svaki glas je vrijedan u borbi za demokraciju“, rekao je na jednom od posljednjih predizbornih skupova u petak Michael Kretschmer, premijer Saske i kandidat Kršćansko-demokratske unije (CDU), misleći pritom na vrlo tijesnu borbu koja će se do posljednjeg trenutka boriti između CDU-a i desničarske Alternative za Njemačku (AfD).
Prema posljednjim ispitivanjima javnog mnijenja instituta Istraživačka grupa izbori za javni servis ZDF, CDU u Saskoj vodi s 33 posto glasova naspram 30 posto koliko podržava AfD. Prema ovom ispitivanju Socijaldemokratsku stranku Njemačke (SPD) i Zelene, koji s CDU-om u ovoj istočnoj saveznoj pokrajini posljednjih pet godina tvore vladajuću koaliciju, podržalo bi po šest posto birača tako da bi teoretski bio moguć nastavak ove vladajuće konstelacije.
Stranka Ljevica, nasljednica DDR-ove režimske stranke SED, s četiri posto ne prelazi izbori prag. Zato bi stranka Savez Sahra Wagenknecht (BSW) koji je početkom godine osnovala istoimena bivša čelnica stranke Ljevica, mogla dobiti podršku 12 posto birača kojih je u Saskoj oko 3,5 milijuna.
Uspješno gospodarstvo
Premijer Kretschmer ukazuje na gospodarski uspješnu saveznu pokrajinu u koju se od pada Berlinskog zida naselilo mnogo poznatih svjetskih kompanija, prije svega automobilska industrija a od nedavno i globalna industrija čipova. Demokršćanski političar ukazuje ne opasnost politike AfD-a koji se protivi svakoj vrsti useljavanja pa i stručnjaka koji su Njemačkoj prijeko potrebni. Već je nekoliko gospodarskih i privrednih udruga upozorilo na negativne posljedice zastrašivanja ulagača koji se dvoje ulagati tamo gdje je neprijateljstvo prema strancima na visokoj razini.
No Kretschmer se unutar CDU-a ističe po oštrijem stavu prema izbjeglicama a posebice se od politike demokršćana u ostatku zemlje razilazi po pitanju podrške Ukrajini te se zalaže za pregovore s Moskvom. To je narativ koji očito dobro prolazi kod birača u dijelu Njemačke koji se desetljećima nalazio pod protektoratom Moskve. I novoosnovana BWS i AfD igraju na „antiratnu“ kartu zalažući se prije svega za zaustavljanje vojne pomoći Ukrajini i pregovaranje s Moskvom. Ni AfD-u ni BSW-u nije strano okrivljavanje Washingtona za nevolje s Ukrajinom, antizapadni narativ koji kod stanovništva istočnog dijela Njemačke nailazi na plodno tlo.
Glavni kandidat – čovjek kojeg se smije nazivati fašistom
U susjednoj Tiringiji, s oko 1,7 milijuna građana s biračkim pravom, situacija je nešto drugačija. Ovdje već mjesecima uvjerljivo vodi AfD, iako se kod ogranka AfD-a u Tiringiji radi o najekstremnijem dijelu stranke na čelu s Bjoernom Höckeom, čovjekom kojeg se po jednoj sudskoj presudi i na temelju njegovih javnih istupa i stavova smije nekažnjeno nazivati fašistom.
AfD u Tiringiji vodi prema istom ispitivanju ZDF-a s 29 posto glasova ispred CDU-a s 23 posto. Na trećem mjestu se s 18 posto nalazi BSW iza kojeg slijedi stranka Ljevica s 13 posto. Ova stranka u Tiringiji još uvijek ostvaruje dobre rezultate zahvaljujući isključivo glavnom kandidatu i premijeru Bodi Ramelowu. SPD, stranka kancelara Olafa Scholza podržava šest posto birača. No ostale dvije stranke iz Scholzove savezne vlade, Zeleni i Liberalno-demokratska stranka (FDP) izgleda u Tiringiji neće prijeći izborni prag.
Ako se to dogodi i u Saskoj, mnogi analitičari predviđaju početak prijevremenog kraja socijaldemokratsko-zeleno-liberalne vlade kojoj je do isteka mandata ostalo još godinu dana. Konačna odluka se čeka za kraj rujna kada se održavaju izbori i u trećoj istočnonjemačkoj saveznoj pokrajini Brandenburgu. I ovdje se očekuje strelovit uspjeh AfD-a i BSW-a.
Izbori koji mijenjaju Njemačku
Bez obzira na ishod u nedjelju u Tiringiji i Saskoj te u Brandenburgu za tri tjedna, analitičari su složni u procjeni da ovi izbori u svakom slučaju mijenjaju političku kartu Njemačke. Čak i ako se savezna vlada ne raspadne nakon ova tri izbora, okretanje birača, iako se radi o pokrajinama s relativno malim brojem stanovnika, protiv politike Berlina i biranje stranaka koje reagiraju na probleme građana, a to je prema svim ispitivanjima na prvom mjestu nekontrolirano useljavanje, donijeti će do značajnih pomaka.
Savezna vlada, kako su to primijetili komentatori, više se neće moći nakon svakog ubojstva iza kojeg stoje stranci koji su u Njemačku došli u jeku izbjegličkih valova posljednjih godina, zadovoljiti samo javnim izražavanjem zabrinutosti i polaganjem cvijeća na mjestu zločina.
Napad od prošlog petka u Solingenu, za koji se sumnjiči jedan Sirijac koji je davno trebao biti protjeran iz Njemačke, očito je pomaknuo saveznu vladu s mjesta. Odjednom su moguće akcije koje su do sada pripadnici vladajućih stranaka odbijali. U petak je tako za Afganistan poletio čarter s 28 kriminalaca afganistanskog porijekla. Vlada je obećala da ovo nije posljednji takav let i najavila i protjerivanja i u zemlje poput Sirije.
Mnogi smatraju da je brza reakcija savezne vlada plod jakog pritiska vođe demokršćanske oporbe Friedricha Merza koji je Scholzu predstavio popis mjera koje treba poduzeti kako bi se smanjila neregularna migracija i ponudio mu podršku oporbe.
To je možda i razlog zbog kojeg, suprotno očekivanjima, podrška AfD-u u Tiringiji i Saskoj nije porasla nakon napada u Solingenu.
„Ne, nismo uspjeli!“
Merz je na konferenciji za tisak u utorak nakon sastanka sa Scholzom izrekao jednu rečenicu koju su ignorirali mnogi mediji unatoč njezinoj težini. „Moja stranka osjeća grižu savjesti zbog ovakvog stanja i zato to želimo ispraviti“, rekao je Merz. Izjava je prije svega žestoka kritika useljeničke politike Merzove prethodnice na čelu CDU-a Angele Merkel i njezinog otvaranja granica 2015. I ujedno kasni osobni obračun Merza s kancelarkom koja nikada nije skrivala koliko joj je nesimpatičan ovaj političar.
Nekoliko dana prije i predsjednik Kršćansko-socijalne unije (CSU) Markus Söder se u intervjuu javnom servisu ARD-a obračunao s politikom Angele Merkel. „Ne, mi nismo uspjeli“, rekao je Söder parafrazirajući poznatu Merkeličinu izjavu „Uspjet ćemo!“ koju je izgovorila 2015. na pitanje hoće li se Njemačka uspjeti izboriti s tolikom količinom izbjeglica iz podneblja gdje se gaje druge vrijednosti i običaji od njemačkih.
Hoće li demokratske stranke uspjeti posljednjim potezima i pooštravanjem politike prema ilegalnim useljenicima pridobiti birače koji su se u ispitivanjima javnog mnijenje odlučili za neku od stranaka čije djelovanje se dobrim dijelom oslanja na borbu protiv useljavanja a to je ako se u obzir uzmu birači AfD-a i BSW-a gotovo pedeset posto birača, najveće je pitanje ovih pokrajinskih izbora.
N1 pratite putem aplikacija za Android | iPhone/iPad i mreža Twitter | Facebook | Instagram | TikTok.
Kakvo je tvoje mišljenje o ovome?
Budi prvi koji će ostaviti komentar!