![Kruh](https://n1info.hr/wp-content/uploads/2022/04/01/1648834890-pexels-magda-ehlers-1586947-750x500.jpg)
Usporedbom cijene kruha u raznim europskim zemljama dobiveni su zanimljivi podaci. Najskuplji kruh jedu Skandinavci, a najjeftiniji Ukrajinci i Rusi. Hrvatska je na sredini europske ljestvice, no mnogi se i dalje pitaju: plaćamo li kruh previše?
Otkupna cijena pšenice tijekom godina jedva da se mijenjala, no kruh je višestruko skuplji. Ne iznenađuje stoga što ratari najavljuju da će ove jeseni zasijati još manje površine pšenice.
“Nama je cijena primarne pšenice toliko pala, izjednačeno s 25 godina prije, a kruh je otišao 10 puta gore. Očito se tu nešto dogodilo. Dakle, svi ovi u lancu od brašna nadalje imaju nekakve troškove koji su porasli, jesu li doista toliko porasli, mi ne znamo”, kaže Matija Brlošić, član Upravnog odbora Hrvatske poljoprivredne komore.
“Dosta je skup”
Kruh je precijenjen, reći će i kupci, prenosi HRT.
“Za mene je! Ja sam umirovljenik, mirovinu koju imam, trebaš preživjeti. A i inače je kruh dosta skup”, kaže Marija Narančić iz Piškorevaca.
Ove godine požnjevena je pšenica s otprilike 138 tisuća hektara. Procjenjuje se da je proizvedeno između 850 i 900 tisuća tona.
Površine manje nego lani, no urod bolji. Polovina će završiti u izvozu. No cijena pšenice i cijena kruha dvije su različite priče.
Pad cijene pšenice
“O cijenama kruha i finalnih proizvoda teško je govoriti. Jer uvijek postoje i različite marže i postoji, na kraju krajeva, proizvodnja, postoje drugi troškovi”, kaže Igor Mikulić (Hrvatska gospodarska komora).
Potrošačima bi trebao ići u prilog pad cijene pšenice na burzama. No oni koji kruh proizvode reći će da cijena nikad nije dovoljno visoka. U samim ulaznim troškovima, osim sirovine, kažu, treba uzeti u obzir i cijenu rada, ali i drugo.
“Pa evo, režije, margarin, mesne sirovine, ulje… Otprilike 20 do 30 posto je sve otišlo gore”, kaže Tomislav Satler, vlasnik pekarskog obrta iz Osijeka.
Turizam jedan od razloga visokih cijena?
I turizam je jedan od razloga viših cijena kruha i drugih pekarskih proizvoda.
“Možemo to protumačiti velikom potražnjom usred turističke sezone, odnosno ponuda i potražnja je takva da zapravo takve cijene visoke i opstaju. Ono što smo vidjeli, Eurostat je procijenio da su cijene domaćeg kruha negdje oko 15 posto više od prosjeka EU-a”, kaže Nada Barišić, direktorica Žitozajednice.
No ne može se očekivati da će kruh pojeftiniti sa završetkom turističke sezone. Jedino to da njegova cijena neće dalje rasti.
N1 pratite putem aplikacija za Android | iPhone/iPad i mreža Twitter | Facebook | Instagram | TikTok.
Kakvo je tvoje mišljenje o ovome?
Budi prvi koji će ostaviti komentar!