![](https://n1info.hr/wp-content/uploads/2024/09/03/1725345583-2024-09-02T123335Z_766881687_RC2CS9AY3OQD_RTRMADP_3_SLOVENIA-BLED-FORUM-750x500.jpg)
Ursula von der Leyen pojačava pritisak na zemlje EU-a da nominiraju žene za sljedeći sastav Europske komisije dok nakon što je predstavila tim u kojem dominiraju muškarci.
Dvoje dužnosnika EU-a ukazalo je na rizik od “sramote” za instituciju koja javno promiče ravnopravnost spolova i ima ulogu “povjerenice za jednakost”, piše Politico.
Takav neuspjeh, rekli su, mogao bi zasjeniti činjenicu da će tri najvažnija posla u EU-u obnašati žene: von der Leyen kao predsjednica Europske komisije, estonsko imenovanje Kaje Kallas za šeficu diplomatske službe EU-a i Europski parlament Predsjednik Roberta Metsola.
Pritisak i na Sloveniju
Von der Leyen se suočila s brojnim krizama tijekom svog prvog mandata na čelu izvršne vlasti Europske unije, uključujući borbu s pandemijom i rusku invaziju na Ukrajinu. Sada se najmoćnija europska političarka suočava s neočekivanim izazovom dok okuplja svoj tim od 26 povjerenika iz država članica Europske unije – postizanje ravnopravnosti spolova. Trenutačno su glavni gradovi država predložili devet kandidatkinja, isključujući samu von der Leyen.
Stručnjaci i političari koji se slažu sa zahtjevom von der Leyen kažu da bi se njezina Komisija mogla pokazati manje kolegijalnom i, u konačnici, manje učinkovitom zbog toga što nema dovoljno žena za stolom.
“Nažalost, jednakost između žena i muškaraca još uvijek se smatra izbornom ili nečim što se može iskoristiti”, rekla je Jéromine Andolfatto, službenica za politike i kampanje u Europskom ženskom lobiju.
Kao znak da se von der Leyen jako trudi približiti se što je moguće bliže paritetu, Belgija je u ponedjeljak rekla da će poslati ženu povjerenicu, dok je Rumunjska pristala zamijeniti svog predloženog muškarca povjerenika ženom.
Troje diplomata koji su govorili za Politico rekli su da je von der Leyen vršila pritisak na barem pet manjih zemalja EU-a, uključujući Sloveniju i Maltu, da razmotre zamjenu muških kandidata koje su predložili ženskim zamjenama. Diplomati, kao i drugi izbori u ovoj priči, dobili su anonimnost da slobodno govore o povjerljivim raspravama između kabineta von der Leyen i njihovih vlada.
Von der Leyen pozvala je Maltu da predloži produljenje mandata svoje trenutne povjerenice EU, Helene Dalli, umjesto da pošalje Glenna Micallefa, čovjeka kojeg je predložio malteški premijer Robert Abela, rekla su dva EU diplomata. Ali Abela se ne bi predomislio o slanju Micallefa jer bi “to potkopalo njegov autoritet”, rekao je treći diplomat EU.
Činjenica da bi promjena kandidata bila motivirana spolom “ne bi se dobro svidjela vladi i Maltežanima općenito.”
“Pokazalo se vrlo korisnim imati rodnu ravnotežu i bilo je vrlo dalekovidno to tražiti”, rekla je Věra Jourová, češka povjerenica u odlasku koja je bila saveznik von der Leyen tijekom prethodnog mandata.
Tražila je dva imena
Drugi diplomati, dužnosnici EU-a i stručnjaci također su upozorili da je von der Leyen stvorila situaciju u kojoj se čini da nacionalni glavni gradovi prkose njezinom autoritetu ignorirajući njezine molbe da pošalje više žena u Bruxelles. Von der Leyen je u pismu čelnicima EU-a otvoreno zatražila da joj dostave dva imena za svako povjereničko mjesto na razmatranje, jedno muško i jedno žensko, a ne samo jedno.
Čini se da se taj zahtjev izjalovio jer je većina zemalja odbila poslušati zahtjev von der Leyen i poslala samo jedno ime (samo je Bugarska javno nominirala muškarca i ženu).
“Ne radi se o tome da države članice pokušavaju biti zlobne”, rekao je jedan visoki dužnosnik EU-a iz zemlje koja je predložila muškog kandidata, govoreći pod uvjetom anonimnosti.
Neki su diplomati naveli niz drugih razloga zašto zemlje nisu učinile ono što je von der Leyen od njih tražila, od koalicijskih dogovora koji oduzimaju ovlast imenovanja povjerenika iz ruku čelnika do domaćih političkih imperativa do jednostavne činjenice da javno imenovanje dva kandidata izlažu onog koji ne dobije posao političkom poniženju.
Ponekad, rekao je diplomat EU-a, izbor koga poslati u Bruxelles proizlazi iz intenzivnih domaćih razloga: od želje da se “riješi” neke stranačke ličnosti do potrebe da se nekoga nagradi visokim položajem u Bruxellesu, gdje je prosječna povjerenička plaća u 2023. iznosio više od 25.000 eura mjesečno neoporezivo (predsjednici, izvršni potpredsjednici i šef diplomacije zarađuju više.) U Belgiji je, primjerice, mjesto završilo s ministricom vanjskih poslova Hadjom Lahbibom jer nijedna druga politička stranka zbog toga htio odustati od ministarskog mjesta u budućoj vladi.
“U konačnici, mnoga od ovih imenovanja napravljena su imajući na umu nacionalnu logiku – a ne logiku Bruxellesa”, dodao je diplomat.
Još jedan europski diplomat dodao je da podržavaju nastojanja von der Leyen za ravnotežom spolova, ali je njezin problem koji treba riješiti dolazak do toga.
“Naposljetku je na von der Leyen da “riješi tu zagonetku” i ona bi mogla ojačati, uvjeriti ili kupiti države članice kako bi došla do više žena”, rekao je europski diplomat.
N1 pratite putem aplikacija za Android | iPhone/iPad i mreža Twitter | Facebook | Instagram | TikTok.
Kakvo je tvoje mišljenje o ovome?
Budi prvi koji će ostaviti komentar!